Kena Upaniñad

český překlad a úvod CC-BY-SA: bh. Jan Mareš, 2013

Tato Upaniñad je pojmenována po prvním slově: kena (kým?). Je také známa pod jménem Tälavakära, podle Brähmaëy ze Säma Vedy, ke které patří.
Má čtyři kapitoly, první dvě veršované a druhé dvě v próze, celkem 34 veršů a krátkých odstavců prózy.
Nejvyšší (Brahman) je vyjeven jako inspirátor a vládce všech funkcí mysli, smyslů a dévů. Zjevuje se a jedná ve prospěch individuálních osob.

Souhrn kapitol

1. Brahman je neznámý mysli a poznávacím smyslům. Získávají přístup k poznání skrze Brahman. Skutečné poznání je poznání Brahmanu, ne toho, co vidíme v tomto dočasném světě.
2. Brahman lze poznat jen částečně. Ten, kdo si myslí, že zná Brahman plně, ten Jej nezná, zatímco ten, kdo uznává, že Brahman plně nezná, o Brahmanu ve skutečnosti něco ví.
3. Příběh o Brahmanu, který se dévům zjevil jako yakña a ukázal jim, že v Jeho přítomnosti jsou bezmocní.
4. Největší z dévů jsou ti, kteří Jej poznali jako první. Ti, kdo znají Brahman, dosáhnou skutečného štěstí ve věčném duchovním světě.

hariù oà. äpyäyantu mamäìgäni väk präëaç cakñuù çrotram atho balam indriyäëi ca sarväëi. sarvaà brahmopaniñadaà mähaà brahma niräkuryäm. mä mä brahma niräkarot. aniräkaraëam astu. aniräkaraëaà me 'stu. tad-ätmani nirate ya upaniñatsu dharmäs te mayi santu. te mayi santu. oà çäntiù çäntiù çäntiù.

(çänti mantra Säma Vedy:) Hari oà. Ó Pane Hari, ó Nejvyšší Osobnosti Božství, modlím se, aby Tvojí milostí zesílily mé údy, slova, präëa, oči, uši, tělesná síla a všechny smysly. Modlím se, abych nikdy neopustil Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, jehož popisují Upaniñady a jenž je zdrojem všeho existujícího. Modlím se, aby Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, nikdy neopustil mě. Modlím se, abych nikdy neopustil Jeho. Modlím se, aby nikdy neopustil mě. Modlím se, aby ve mně byly vždy přítomné pravdy Upaniñad. Modlím se, aby ve mně byly vždy přítomné pravdy Upaniñad. Oà. Mír. Mír. Mír.

1.1
oà keneñitaà patati preñitaà manaù
kena präëaù prathamaù praiti yuktaù
keneñitä väcam imäà vadanti
cakñuù çrotraà ka u devo yunakti

(Žák:) Na čí přání se mysl vydává vstříc předmětům? Na čí pokyn se pohybuje präëa? Na čí přání pronášíme tato slova? Který déva řídí oko a ucho?

1.2
çrotrasya çrotraà manaso mano yad
väco ha väcaà sa u präëasya präëaù
cakñuñaç cakñur atimucya dhéräù
pretyäsmäl lokäd amåtä bhavanti

(Učitel:) Je to ucho ucha, mysl mysli, řeč řeči, präëa präëy a oko oka. Když jsou moudří osvobozeni (z područí smyslů), po odchodu z tohoto světa se stávají nesmrtelnými.

1.3
na tatra cakñur gacchati na väg gacchati no manaù
na vidmo na vijänémo yathaitad anuçiñyäd
anyad eva tad viditäd atho aviditäd adhi
iti çuçruma pürveñäà ye nas tad vyäcacakñire

Nejde tam oko, řeč ani mysl. Nevíme, nechápeme, jak o tom může někdo učit. Liší se to od známého, přesahuje to i neznámé. To jsme slyšeli od předků (či dávných mudrců), kteří nám to vysvětlili.

1.4
yad väcänabhyuditaà
yena väg abhyudyate
tad eva brahma tvaà viddhi
nedaà yad idam upäsate

To, co není vyjádřeno řečí, ale to, čím se vyjadřuje řeč, věz, že to jediné je Brahman, ne to, co lidé uctívají zde.

1.5
yan manasä na manute
yenähur mano matam
tad eva brahma tvaà viddhi
nedaà yad idam upäsate

To, co není myšleno myslí, ale to, čím, jak říkají, myslí mysl, věz, že to jediné je Brahman, ne to, co lidé uctívají zde.

1.6
yac cakñuñä na paçyate
yena cakñüàñi paçyati
tad eva brahma tvaà viddhi
nedaà yad idam upäsate

To, co není viděno okem, ale to, čím vidí oko, věz, že to jediné je Brahman, ne to, co lidé uctívají zde.

1.7
yac chrotreëa na çåëoti
yena çrotram idaà çrutam
tad eva brahma tvaà viddhi
nedaà yad idam upäsate

To, co není slyšeno uchem, ale to, čím slyší ucho, věz, že to jediné je Brahman, ne to, co lidé uctívají zde.

1.8
yat präëena na präëiti
yena präëaù praëéyate
tad eva brahma tvaà viddhi
nedaà yad idam upäsate

To, co není dýcháno präëou, ale to, čím dýchá präëa, věz, že to jediné je Brahman, ne to, co lidé uctívají zde.

2.1
yadi manyase su-vedeti dabharam eväpi
nünaà tvaà vettha brahmaëo rüpam
yad asya tvaà yad asya ca deveñv atha nu
mémäàsyam eva te manye viditam

(Učitel:) Jestli si myslíš, že to dobře znáš, pak to jistě znáš jen nepatrně. Měl by tedy zkoumat to, co se týká tebe a dévů.

2.2
nähaà manye su-vedeti
no na vedeti veda ca
yo nas tad veda tad veda
no na vedeti veda ca

(Žák:) Nemyslím si, že to dobře znám, ani si nemyslím, že to neznám. Ti z nás, kdo toto znají, ti to (Brahman) znají, nikoliv ti, kdo si myslí, že to neznají.

2.3
yasyämataà tasya mataà
mataà yasya na veda saù
avijïätaà vijänatäà
vijïätam avijänatäm

Ten, kdo o tom nerozmýšlí, ten na to myslí. Ten, který o tom rozmýšlí, ten to nezná. Nerozumějí tomu ti, kdo tomu (údajně) rozumějí, ale rozumějí tomu ti, kdo tomu (údajně) nerozumějí.

2.4
pratibodha-viditaà matam
amåtatvaà hi vindate
ätmanä vindate véryaà
vidyayä vindate 'måtam

Je-li to poznáno probuzením, je to poznáno správně, neboť potom dosáhneme nesmrtelnosti. Pomocí Já získáme sílu, poznáním získáme nesmrtelnost.

2.5
iha ced aveditha satyam asti
na ced ihävedén mahati vinañöiù
bhüteñu bhüteñu vicitya dhéräù
pretyäsmäl lokäd amåtä bhavanti

Pokud to zde někdo pozná, nastává pravda (ukončení samsäry). Pokud to zde někdo nepozná, nastává velká zkáza (nová zrození). Moudří, kteří toto (Já) vnímají ve všech bytostech, se po odchodu z tohoto světa stávají nesmrtelnými.

3.1
brahma ha devebhyo vijigye tasya ha brahmaëo vijaye devä amahéyanta.
ta aikñantäsmäkam eväyaà vijayo 'smäkam eväyaà mahimeti.

Brahman získal vítězství pro dévy. Dévové se tímto vítězstvím Brahmanu pyšnili a mysleli si: toto vítězství je naše, tato sláva je naše.

3.2
tad dhaiñäà vijajïau tebhyo ha prädurbabhüva ta na vyajänata kim idaà yakñam iti.

Brahman to poznal a zjevil se jim. Oni jej ale nepoznali a řekli: Co je to za yakñu?

3.3
te 'gnim abruvaï jäta-veda etad vijänéhi kim etad yakñam iti tatheti.

Řekli Agnimu: Jätavedasi, zjisti, co je to za yakñu. Budiž, řekl.

3.4
tad abhyadravat tam abhyavadat ko 'séty agnir vä aham asméty abravéj jäta-vedä vä aham asméti.

Spěchal k němu a Brahman mu řekl: Kdo jsi? On odpověděl: Jsem Agni, jsem Jätavedä.

3.5
tasmiàs tvayi kià véryam ity apédaà sarvaà daheyaà yad idaà påthivyäm iti.

(Brahman řekl:) Jakou máš moc? (Agni odpověděl:) Mohu spálit vše, co je na Zemi.

3.6
tasmai tåëaà nidadhäv etad daheti tad upa preyäya sarva-javena tan na çaçäka dagdhuà sa tata eva nivavåte naitad açakaà vijïätuà yad etad yakñam iti.

Brahman před něho položil stéblo a řekl: Spal je. Agni se k němu přiblížil s veškerou svou silou, ale spálit je nedokázal. Pak se vrátil a řekl: Nedokázal jsem zjistit, co je ten yakña zač.

3.7
atha väyum abruvan väyav etad vijänéhi kim etad yakñam iti tatheti.

Potom řekli Väyuovi: Väyu, zjisti, co je to za yakñu. Budiž, řekl.

3.8
tad abhyadravat tam bhyavadat ko séti väyur vä aha asméty abravén mätariçvä vä aham asméti.

Spěchal k němu a Brahman mu řekl: Kdo jsi? On odpověděl: Jsem Väyu, jsem Mätariçvä.

3.9
tasmiàs tvayi kià véryam ity apédaà sarvam ädadéya yad idaà påthivyäm iti.

(Brahman řekl:) Jakou máš moc? (Väyu odpověděl:) Mohu se zmocnit všeho, co je na Zemi.

3.10
tasmai tåëaà nidadhäv etad ädatsveti tad upa preyäya sarva-javena tan na çaçäkädätuà sa tata eva nivavåte naitad açakaà vijïätuà yad etad yakñam iti.

Brahman před něho položil stéblo a řekl: Zmocni se ho. Väyu se k němu přiblížil s veškerou svou silou, ale zmocnit se ho nedokázal. Pak se vrátil a řekl: Nedokázal jsem zjistit, co je ten yakña zač.

3.11
athendram abruvan maghavann etad vijänéhi kim etad yakñam iti. tatheti tad abhyadravat tasmät tirodadadhe.

Potom řekli Indrovi: Maghavane, zjisti, co je to za yakñu. Budiž, řekl. Vydal se k němu, ale on zmizel.

3.12
sa tasminn eväkäçe striyam äjagäma bahu-çobhamänäm umäà haimavatéà täà hoväca kim etad yakñam iti.

Na tom samém místě (v éteru) potkal překrásnou ženu, Umu, dceru Himaväna. Zeptal se jí: Kdo je ten yakña?

4.1
sä brahmeti hoväca brahmaëo vä etad-vijaye mahéyadhvam iti tato haiva vidäà cakära brahmeti.

Odpověděla: Je to Brahman. To díky Jeho vítězství jste se stali slavnými. Pak věděl, že to byl Brahman.

4.2
tasmäd vä ete devä atitaräm ivänyän devän yad agnir väyur indras tena hy enan nediñöhaà paspåçus te hy etat prathamo vidäà cakära brahmeti.

Proto jsou tito dévové – Agni, Väyu a Indra – nadřazeni ostatním dévům, neboť se k němu dostali nejblíže a nejdříve poznali, že je to Brahman.

4.3
tasmäd vä indro 'titaräm ivänyaë devän sa hy enan nediñöhaà pasparça sa hy enat prathamo vidäà cakära brahmeti.

Proto Indra převyšuje ostatní dévy, neboť se k němu dostal nejblíže a jako první poznal, že je to Brahman.

4.4
tasyaiña ädeço yad etad viyuto vyadyutadä iténnyamémiñadä ity adhidaivatam.

Toto je učení Brahmanu týkající se dévů (adhidaiva): Je jako blesk, který vyšlehne a opět zmizí, nebo jako mžiknutí oka.

4.5
athädhyätmaà yad etad gacchatéva ca mano 'nena caitad upasmaraty abhékñëaà saìkalpaù.

Toto je učení Brahmanu týkající se těla (adhyätma): Je tím, k němuž se pohybuje mysl
a díky němuž vůle neustále vzpomíná.

4.6
taddha tad-vanaà näma tad-vanam ity upäsitavyaà sa ya etad evaà vedäbhi hainaà sarväëi bhütäni saàväïchanti.

Tento Brahman se nazývá Tadvana, pod tímto jménem Tadvana se o Něm má meditovat. Všechny bytosti, které to vědí, po Něm touží.

4.7
upaniñadaà bho brühéty uktä ya upaniñad brähméà väva ta upaniñadam abrüméti.

(Učitel:) Jelikož jsi mě požádal, abych ti vyložil tuto Upaniñadu, učinili jsme tak. Přednesli jsme ti Brähmé Upaniñadu.

4.8
tasmai tapo damaù karmeti pratiñöhä vedäù sarväìgäni satyam äyatanam.

Jejím základem jsou askeze, sebeovládání a jednání (oběť), Védy jsou všemi jejími údy
a pravda je jejím sídlem.

4.9
yo vä etäm evaà vedäpahatya päpmänam anante svarge loke jyeye pratitiñöhati pratitiñöhati.

Ten, kdo zná tuto Upaniñadu a zničil hříchy, pevně spočívá v nekonečném nebeském světě, pevně tam spočívá.

oà äpyäyantu mamäìgäni väk präëaç cakñuù çrotram atho balam indriyäëi ca. sarväëi sarvaà brahmopaniñadaà mähaà brahma niräkuryäà mä mä brahma niräkarod aniräkaraëam astv aniräkaraëaà me 'stu tadätmani nirate ya upaniñatsu dharmäs te mayi santu mayi santu. oà çäntiù çäntiù çäntiù.