Praçna Upaniñad

český překlad a úvod CC-BY-SA: bh. Jan Mareš, 2013

Tuto Upaniñad z Atharva Vedy tvoří otázky a odpovědi. Má šest kapitol se 67 odstavci prózy a verši. Týká se zdroje a vládců stvoření a jak dosáhnout dokonalosti. Významy použitých pojmů se v jednotlivých kapitolách liší, a proto je třeba výkladu, viz závorky.

(çänti mantra Atharva Vedy:)
oà bhadraà karëebhiù çåëuyäma devä
bhadraà paçyemäkñabhir yaja-träù
sthirair aìgais tuñöuväàsas tanübhir
vyaçema deva-hitaà ya äyuù

svasti na indro våddha-çraväù
svasti naù püñä viçva-vedäù
svasti nas tärkñyo ariñöanemiù
svasti no båhaspatir dadhätu
oà çäntiù çäntiù çäntiù

Oà. Ó dévové, kéž nasloucháme příznivému!
Kéž hledíme na příznivé, ó vy hodní uctívání!
Kéž si užíváme délky života udělené dévy, chválíce je neochvějně svým tělem!
Kéž nám požehná slavný Indra!
Kéž nám požehná vševědoucí Slunce!
Kéž nám požehná Garuòa, blesk proti zlu!
Kéž nám Båhaspati udělí blaho!
Oà. Nechť je mír ve mně, v mém okolí a v silách, které na mně působí!

První otázka: Stvořené bytosti

1.1
oà sukeçä ca bhäradväjaù çaibyaç ca satyakämaù sauryäyaëé ca gärgyaù kauçalyaç cäçvaläyano bhärgavo vaidarbhiù kabandhé kätyäyanas te haite brahma-parä brahma-niñöhäù paraà brahmänveñamäëä eña ha vai tat sarvaà vakñyatéti te ha samit-päëayo bhagavantaà pippalädam upasannäù.

Sukeçä Bhäradväja, Çaibya Satyakäma, Sauryäyaëé Gärgya, Kauçalya Açvaläyana, Bhärgava Vaidarbhi a Kabandhé Kätyäyana byli oddaní Brahmanu, neochvějně spočívali v Brahmanu a hledali Parabrahman. Uvažovali: „On nám může říci vše“, a proto s palivovým dřívím (na oběť) v rukou přišli za vznešeným Pippalädou.

1.2
tän ha åñir uväca bhüya eva tapasä brahma-caryeëa çraddhayä saàvatsaraà saàvatsyatha yathä-kämaà praçnän påcchata yadi vijïäsyämaù sarvaà ha vo vakñyäma iti.

Åñi jim řekl: „Žijte se mnou ještě jeden rok s tapasyou, brahmacaryou a vírou. Pak se zeptejte, na co chcete. Pokud to budu vědět, řeknu vám vše.“

1.3
atha kabandhé kätyäyana upetya prapaccha bhagavan kuto ha vä imäù prajäù prajäyanta iti.

Pak k němu přistoupil Kabandhé Kätyäyana a zeptal se: „Vznešený, odkud se rodí tyto živé bytosti?“

1.4
tasmai sa hoväca prajä-kämo vai prajä-patiù sa tapo 'tapyata sa tapas taptvä sa mithunam utpädayate. rayià ca präëaà cety etau me bahudhä prajäù kariñyata iti.

On odpověděl: „Prajäpati (stvořitel) si přál prajä (bytosti). Pomocí tapasyi (askeze) stvořil pár, rayi (hmotu) a präëu, a pomyslel si: Tito dva stvoří různé bytosti.“

1.5
ädityo ha vai präëo rayir eva candramä rayir vä etat sarvaà yan mürtaà cämürtaà ca tasyän mürtir eva rayiù.

Slunce je präëa a Měsíc je hmota. Vše, co má tělo, i to, co tělo nemá, je hmota. Tělo je proto hmota.

1.6
athäditya udayan yat präcéà diçaà praviçati tena präcyän präëän raçmiñu sannidhatte yad dakñiëäà tat prätécéà yad udécéà yad adho yad ürdhvaà yad antarä diço yat sarvaà prakäçayati tena sarvän präëän raçmiñu sannidhatte.

Když slunce vychází na východě, pohlcuje svými paprsky východní präëy. Když ozařuje jih, západ a sever, prostor nahoře a dole a mezilehlé světové strany, ozařuje všechno a pohlcuje svými paprsky všechny präëy.

1.7
sa eña vaiçvänaro viçva-rüpaù präëo 'gnir udayate. tad etad åcäbhyuktam.

Tak vychází jako Vaiçvänara (patřící všem lidem) ve všech podobách života, jako präëa, jako oheň. To bylo řečeno v Åg Vedě:

1.8
viçva-rüpaà hariëaà jäta-vedasaà
paräyaëaà jyotir ekaà tapantam
sahasra-raçmiù çatadhä vartamänaù
präëaù prajänäm udayaty eña süryaù

Má všechny podoby, zlaté, vševědoucí,
vystupující nejvýše (či konečný cíl), jediné světlo, dávající teplo,
s tisíci paprsky a sídlící na stovkách míst;
toto slunce vychází jako präëa všech bytostí.

1.9
saàvatsaro vai prajäpatis tasyäyane dakñiëaà cottaraà ca. tad ye ha vai tad iñöä-pürte kåtam ity upäsate te cändramasam eva lokam abhijayante. ta eva punar ävartante tasmäd ete åñayaù prajä-kämä dakñiëaà pratipadyante. eña ha vai rayir vai pitå-yäëaù.

Rok je vskutku Prajäpati a má dvě cesty, jižní a severní. Ti, kdo zde konají oběti a zbožné činnosti, dosáhnou jen Měsíce jako svého světa (příštího zrození) a opět se vrátí. Proto åñiové, kteří touží po potomstvu, jdou na jih, a tato pitå-yäëa (cesta předků) je hmota.

1.10
athottareëa tapasä brahma-caryeëa çraddhayä vidyayätmänam anviñyäd ity ädityam abhijayanta etad vai präëänäm äyatanam etad amåtam abhayam etat paräyaëam etasmän na punar ävartanta ity eña nirodhas tad eña çlokaù.

Ale ti, kdo hledali Ätmu (Já) tapasyou, brahmacaryou, vírou a poznáním, dosáhnou severní cesty Ädityi (slunce). Je domovem präë, nesmrtelné, prosté strachu, svrchované (či konečný cíl). Odtamtud se nevracejí, neboť je to konec (saàsäry). Tak praví çloka:

1.11
païca-pädaà pitaram dvädaçäkåtià
diva ähuù pare ardhe puréñiëam
atheme anya upare vicakñaëaà
sapta-cakre ñaò-ara ähur arpitam iti

Někteří je nazývají otcem s pěti nohama (ročními obdobími) a dvanácti podobami (měsíci), dárcem deště na horní polovině nebes; ostatní hovoří o mudrci v dolní polovině, v kočáře se sedmi koly a šesti loukotěmi.

1.12
mäso vai prajäpatis tasya kåñëa-pakña eva rayiù çuklaù präëas tasmäd ete åñayaù çukla iñöaà kurvantétara itarasmin.

Měsíc je Prajäpati. Jeho tmavá polovina je hmota a světlá polovina je präëa. Proto tito åñiové konají oběti ve světlé polovině a ostatní ve tmavé.

1.13
aho-rätrau vai prajäpatis tasyähar eva präëo rätrir eva rayiù präëaà vä ete praskandanti ye divä ratyä saàyujyante brahma-caryam eva tad yad rätrau ratyä saàyujyante.

Den a noc jsou Prajäpati. Den je präëa a noc je hmota. Ti, kdo se oddávají pohlavnímu styku ve dne, plýtvají präëou. Ti, kdo se oddávají pohlavnímu styku v noci, následují brahmacaryu.

1.14
annaà vai prajäpatis tato ha vai tad retas tasmäd imäù prajäù prajäyanta iti.

Potrava je Prajäpati. Z ní pochází sperma a z něj se rodí bytosti.

1.15
tad ye ha tat prajäpati-vrataà caranti te mithunam utpädayante. teñäm evaiña brahma-loko yeñäà tapo brahma-caryaà yeñu satyaà pratiñöhitam.

Ti, kdo následují toto pravidlo Prajäpatiho (v textu 13), zplodí pár a dosáhnou Brahmaloky (sídla stvořitele Brahmy v tomto vesmíru). Ti, kdo se věnují tapasyi a brahmacaryi a v nichž spočívá pravda,

1.16
teñäm asau virajo brahma-loko na yeñu jihmam anåtaà na mäyä ceti.

ti dosáhnou neposkvrněné Brahmaloky (brahmajyoti či Vaikuëöhy), ti, v nichž se nenachází sklon k podvádění, lhaní ani iluze.“

Druhá otázka: Dévové

2.1
atha hainaà bhärgavo vaidarbhiù papraccha bhagavan katy eva deväù prajäù vidhärayante katara etat prakäçayante kaù punar eñäà variñöha iti.

Pak se ho zeptal Bhärgava Vaidarbhi: „Vznešený, kolik dévů udržuje stvořenou bytost, kolik z nich ji osvětluje (projevuje skrze ni svou moc) a kdo je z nich nejlepší?“

2.2
tasmai sa hoväcäkäço ha vä eña devo väyur agnir äpaù påthivé väì manaç cakñuù çrotraà ca. te prakäçyäbhivadanti vayam etad bäëam avañöabhya vidhärayämaù.

On odpověděl: „Äkäça (éter) je tento déva, vzduch, oheň, voda, země, řeč, mysl, oko a ucho. Když tito projevili (svoji moc), hádali se a říkali: My (každý z nás) podporujeme a uchováváme toto tělo.“

2.3
tän variñöhaù präëa uväca, mä moham äpadyathäham evaitat païcadhätmänaà pravibhajyaitad bäëam avañöabhya vidhärayäméti. te çraddadhänä babhüvuù.

Pak jim Präëa (Paramätmä), ten nejlepší, řekl: „Nebuďte v iluzi, Já jediný v pěti podobách podporuji a uchovávám toto tělo. Oni tomu nevěřili.“

2.4
so 'bhimänäd ürdhvam utkramata iva tasmin utkrämaty athetare sarva evotkrämante tasmiàç ca pratiñöhamäne sarva eva prätiñöhante tad yathä makñikä madhura-räjänam utkrämantaà sarvä evotkrämante tasmiàç ca pratiñöhamäne sarvä eva prätiñöhanta evaà väì manaç cakñuù çrotraà ca te prétäù präëaà stuvanti.

On, uražen, se vydal ven horem (brahma randhrou na hlavě). Jakmile vyšel, vyšli všichni ostatní, a když se vrátil, vrátili se všichni ostatní. Tak jako včely vylétnou, když vylétne jejich královna, a vrátí se, když se vrátí ona, tak (učinili) řeč, mysl, oko a ucho. Byli potěšeni a chválili Präëu slovy:

2.5
eño 'gnis tapaty eña sürya
eña parjanyo maghavän eña väyur
eña påthivé rayir devaù
sad asac cämåtaà ca yat

„Pálí jako Agni (oheň), září jako Sürya (slunce), je Parjanya (déšť), Maghavän (Indra), Väyu (vzduch), Země, hmota, Déva (zářící, Bůh) – je bytí i nebytí, je nesmrtelnost.

2.6
arä iva ratha-näbhau
präëe sarvaà pratiñöhitaà
åco yajüàñi sämäni
yajïaù kñatraà brahma ca

Jako loukotě v náboji kola, vše spočívá v Präëě, verše Åg Védy, Yajur Védy, Säma Védy, oběť, kñatriyové a brähmaëi.

2.7
prajäpatiç carasi garbhe
tvam eva pratijäyase
tubhyaà präëa prajäs tv imä balià haranti
yaù präëaiù pratitiñöhasi.

Jako Prajäpati se pohybuješ v lůně, vskutku se znovu rodíš. Tobě, Präëo, tyto bytosti přinášejí oběti, Tobě, jenž sídlíš v těle s ostatními präëami (smyslovými orgány).

2.8
devänäm asi vahni-tamaù
pitèëäà prathamä svadhä
åñéëäà caritaà satyam
atharväìgirasäm asi

Ty jsi nejlepší nositel obětin pro dévy a první oběť předkům. Ty jsi ta pravá činnost åñiů, Atharväìgirasů (potomků åñiho Aìgiry, následovníků Atharva Védy).

2.9
indras tvaà präëa tejasä
rudro 'si parirakñitä
tvam antarékñe carasi
süryas tvaà jyotiñäà patiù

Jsi mocný Indra, ó Präëo, jsi Rudra ochránce. Pohybuješ se po nebi, jsi slunce, vládce svítících těles.

2.10
yadä tvam abhivarñasy
athemäù präëate prajäù
änanda-rüpäs tiñöhanti
kämäyännaà bhaviñyatéti

Když sesíláš déšť, ó Präëo, tyto tvé bytosti se radují, protože bude tolik potravy, kolik si přejí.

2.11
vrätyas tvaà präëaika-åñir
attä viçvasya sat-patiù
vayam ädyasya dätäraù
pitä tvaà mätariçva naù

Jsi Vrätya, ó Präëo, obětní oheň Ekaåñi, pojídač všeho, skutečný vládce vesmíru. My jsme dárci toho, co sníš (jako oběť), Ty, ó Mätariçvane (Väyu), jsi náš otec.

2.12
yä te tanür väci pratiñöhitä
yä çrotre yä ca cakñuñi
yä ca manasi santatä
çiväà täà kuru motkraméù

Svoji podobu, která spočívá v řeči, sluchu, zraku a prostupuje mysl, učiň příznivou. Neodcházej.

2.13
präëasyedaà vaçe sarvaà
tri-dive yat pratiñöhitam
mäteva puträn rakñasva
çréç ca prajïäà ca vidhehi na iti

Vše zde je v moci Präëy i vše, co existuje ve třech nebesích. Chraň nás jako matka své syny a dej nám štěstí a moudrost.“

Třetí otázka: Präëa

3.1
atha hainaà kausalyaç cäçvaläyanaù papraccha. bhagavan kuta eña präëo jäyate katham äyäty asmiï charéra ätmänaà vä pravibhajya kathaà prätiñöhate kenotkramate kathaà bähyam abhidhatte katham adhyätmam iti.

Pak se ho zeptal Kauçalya Açvaläyana: „Vznešený, odkud se rodí tato präëa? Jak vstupuje do tohoto těla? A jak v něm spočívá poté, co se rozdělila? Jak odchází? Jak podporuje to, co je vně a to, co je uvnitř?“

3.2
tasmai sa hoväcäti-praçnän påcchasi brahmiñöho 'séti tasmät te bravémi.

On odpověděl: „Ptáš se na obtížnější otázky, jistě musíš velmi toužit poznat Brahman. Proto ti to povím.

3.3
ätmana eña präëo jäyate. yathaiñä puruñe chäyaitasminn etad ätataà mano-kåtenäyäty asmiï charére.

Tato präëa se rodí z Ätmy. Tak jako stín vržený člověkem je tato (präëa) rozšířena jím (Ätmou, Brahmanem). Do tohoto těla vstupuje činností mysli.

3.4
yathä samåäò evädhikåtän viniyuìkte etän grämän etän grämän adhitiñöhasvety evam evaiña präëa itarän präëän påthak påthag eva sannidhatte.

Tak jako král poroučí úředníkům slovy: Vládněte těmto nebo oněm vesnicím, tato präëa rozmisťuje ostatní präëy, každou pro její oddělenou činnost.

3.5
päyüpasthe 'pänaà cakñuù-çrotre mukha-näsikäbhyäà präëaù svayaà prätiñöhate madhye ca samänaù. eña hy etad dhetum annaà samaà nayati tasmäd etäù saptärciño bhavanti.

Apäna (vycházející dech) je ve vyměšovacích a rozmnožovacích orgánech; samotná präëa sídlí v oku a uchu a prochází ústy a nosem. Uprostřed je samäna (vyrovnávací dech); roznáší to, co bylo obětováno jako potrava, rovnoměrně (po těle), a z ní vzniká sedm světel (plamenů).

3.6
hådi hy eña ätmä. atraitad eka-çataà näòénäà täsäà çataà çatam ekaikasyäà dvä-saptatir dvä-saptatiù pratiçäkhä-näòé-sahasräëi bhavanty äsu vyänaç carati.

Ätmä se nachází v srdci. Zde existuje 101 näòé (meridiánů), v každém je sto (menších) a v každém z nich je 72 000 rozvětvujících se näòé. V nich se pohybuje vyäna (smršťující se a expandující se dech).

3.7
athaikayordhrva udänaù puëyena puëyaà lokaà nayate päpena päpam ubhäbhyäm eva manuñya-lokam.

Skrze jeden z nich nás (v okamžiku smrti) vede udäna (výdech) vzhůru do dobrého světa díky zbožné činnosti, do hříšného světa vlivem hříšné činnosti a do světa lidí následkem obou.

3.8
ädityo ha vai bähyaù präëa udayaty eña hy enaà cäkñuñaà präëam anugåhëäëaù. påthivyäà yä devatä saiñä puruñasyäpänam avañöabhyäntarä yad äkäçaù sa samäno väyur vyänaù.

Slunce vychází jako vnější präëa, neboť pomáhá präëě v oku. Božstvo Země podporuje apänu člověka. Éter mezi (sluncem a zemí) je samäna, vzduch je vyäna.

3.9
tejo ha vä udänas tasmäd upaçänta-tejäù. punar-bhavam indriyair manasi sampadyamänaiù.

Tělesné teplo je udäna, a proto se po vychladnutí těla osoba znovu rodí se smysly pohrouženými v mysli.

3.10
yac-caritas tenaiña präëam äyäti präëas tejasä yuktaù sahätmanä yathä-saìkalpitaà lokaà nayati.

V závislosti na myšlení (v okamžiku smrti) osoba odchází zpět do präëy a präëa spojená s tělesným teplem a s Ätmou odchází do vytouženého (zaslouženého) světa.

3.11
ya evaà vidvän präëaà veda na häsya prajä héyate 'måto bhavati tad eña çlokaù.

Potomstvo moudrého, který takto zná präëu, nezemře, a on se stane nesmrtelným. Proto çloka praví:

3.12
utpattim äyatià sthänaà
vibhutvaà caiva païcadhä
adhyätmaà caiva präëasya
vijïäyämåtam açnute vijïäyämåtam äçnuta iti

Ten, kdo zná původ, vstup, místo působení, pateré rozdělení a vnitřní vztah Ätmy a präëy, dosáhne nesmrtelnosti, ano, dosáhne nesmrtelnosti.“

Čtvrtá otázka: Spánek

4.1
atha hainaà sauryäyaëé gärgyaù papraccha. bhagavann etasmin puruñe käni svapanti käny asmin jägrati katara eña devaù svapnän paçyati kasyaitat sukhaà bhavati kasmin nu sarve sampratiñöhitä bhavantéti.

Pak se zeptal Sauryäyaëé Gärgya: „Vznešený, co jsou zač ti, kteří spí v tomto člověku, a co jsou zač ti, kteří v něm bdějí? Který deva vidí sny? Komu náleží štěstí (zažívané ve snu)? Na čem tito všichni závisejí?“

4.2
tasmai sa hoväca yathä gärgya marécayo 'rkasyästaà gacchataù sarvä etasmiàs tejo-maëòala eké-bhavanti täù punaù punar udayataù pracaranty evaà ha vai tat sarvaà pare deve manasy eké-bhavati. tena tarhy eña puruño na çåëoti na paçyati na jighrati na rasayate na spåçate näbhivadate nädatte nänayad ayate na visåjate neyäyate svapitéty äcakñate.

On odpověděl: „Ó Gärgyo, tak jako se všechny paprsky slunce, když zapadne, shromáždí v tomto světelném kotouči, a tak jako tyto paprsky vycházejí, když slunce opakovaně vychází, je toto všechno (smysly) shromážděno v nejvyšším dévovi, mysli. Proto tehdy ten člověk neslyší, nevidí, necítí, nechutná, nehmatá, nemluví, nebere, neužívá si, nevyměšuje, nepohybuje se. Spí, tak lidé praví.

4.3
präëägnaya evaitasmin pure jägrati. gärhapatyo ha vä eño 'päno vyäno 'nvähärya-pacano yad gärhapatyät praëéyate praëayanäd ähavanéyaù präëaù.

Ohně präë bdějí v tomto městě (těle). Apäna je oheň Gärhapatya (pro domácí použití), vyäna je oheň Anvähäryapacana (pro oběti předkům) a präëa je oheň Ähavanéya (pro védské oběti). Nazývá se tak, protože je vzat z ohně Gärhapatya.

4.4
yad ucchväsa-niùçväsäv etäv ähuté samaà nayatéti sa samänaù. mano ha väva yajamäna iñöa-phalam evodänaù sa enaà yajamänam ahar ahar brahma gamayati.

Protože nosí stejnou měrou tyto dvě obětiny, výdech a vdech, je samäna (kněz Hotä). Mysl je pořadatel oběti, udäna je plod oběti a vede pořadatele oběti každý den (v hlubokém spánku) do Brahmanu.

4.5
atraiña devaù svapne mahimänam anubhavati, yad dåñöaà dåñöam anupaçyati, çrutaà çrutam evärtham anuçåëoti, deça-dig-antaraiç ca pratyanubhütaà punaù punaù pratyanubhavati, dåñöaà cädåñöaà ca çrutaà cäçrutaà cänubhütaà cänanubhütaà ca sac cäsac ca sarvaà paçyati sarvaù paçyati.

Tam si déva (mysl) užívá ve spánku vznešenosti. To, co bylo viděno, vidí opět; to, co bylo slyšeno, slyší opět; to, co bylo předmětem požitku v různých zemích a místech, toho si užívá opět; co bylo a nebylo viděno, slyšeno a neslyšeno, užíváno a neužíváno, trvalé a dočasné, to vše vidí, neboť je sám vším.

4.6
sa yadä tejasäbhibhüto bhavaty atraiña devaù svapnän na paçyaty atha tadaitasmiï charéra etat sukhaà bhavati.

Když je přemožen světlem, pak tento déva nevidí sny, a tehdy v jeho těle povstává toto štěstí.

4.7
sa yathä somya vayäàsi väso-våkñaà sampratiñöhante. evaà ha vai tat sarvaà para ätmani sampratiñöhante.

Ó příteli, tak jako ptáci létají hřadovat na strom, toto vše spočívá v Paramätmě.

4.8
påthivé ca påthivé-mäträ cäpaç cäpo-mäträ ca tejaç ca tejo-mäträ ca väyuç ca väyu-mäträ cäkäçaç cäkäça-mäträ ca cakñuç ca drañöavyaà ca çrotraà ca çrotavyaà ca ghräëaà ca ghrätavyaà ca rasaç ca rasayitavyaà ca tvak ca spaçayitavyaà ca väk ca vaktavyaà ca hasta cädätavyaà copasthaç cänandayitavyaà ca päyuç ca visarjayitavyaà ca pädau ca gantavyaà ca manaç ca mantavyaà ca buddhiç ca boddhavyaà cähaìkäraç cähaà-kartavyaà ca cittaà ca cetayitavyaà ca tejaç ca vidyotayitavyaà ca präëaç ca vidhärayitavyaà ca.

Země a její jemné předměty, voda a její jemné předměty, světlo a jeho jemné předměty, vzduch a jeho jemné předměty, éter a jeho jemné předměty; oko a to, co lze vidět, ucho a to, co lze slyšet, nos a to, co lze cítit, chuť a to, co lze ochutnat, kůže a to, co lze ohmatat, hlas a to, co lze vyslovit, ruce a to, co lze uchopit, pohlavní orgán a to, co si lze užívat, konečník a to, co lze vyloučit, nohy a to, co lze projít, mysl a to, na co lze myslet, inteligence (buddhi) a to, co lze pochopit, falešné ego (ahaìkära) a to, s čím se lze ztotožnit, vědomí a to, co lze vnímat, světlo a to, co lze osvítit, präëa a to, co lze jejím prostřednictvím podporovat.

4.9
eña hi drañöä sprañöä çrotä ghrätä rasayitä mantä boddhä kartä vijïänätmä puruñaù. sa pare 'kñara ätmani sampratiñöhate.

Neboť to on vidí, hmatá, slyší, cítí, chutná, vnímá, chápe, jedná – osoba, jejíž podstatou je poznání. Spočívá v nejvyšší, nezničitelné Paramätmě.

4.10
parameväkñaraà pratipadyate sa yo ha vai tad acchäyam açaréram alohitaà çubhram akñaraà vedayate yas tu somya sa sarva-jïaù sarvo bhavati. tad eña çlokaù.

Ten, kdo zná tuto nejvyšší a nezničitelnou osobu, ten ji dosáhne. Je bez stínu, bez těla, bez barvy, zářící, nezničitelný, ano, ó příteli, ten, kdo ji zná, se stane vševědoucím, stane se vším. O tom praví tato çloka:

4.11
vijïänam ätma saha devaiç ca sarvaiù
präëä bhütäni sampratiñöhanti yatra
tad akñaraà vedayate yas tu somya
sa sarva-jïaù sarvam eväviveçeti

Ó příteli, ten, kdo zná tuto nezničitelnou osobu, ve které spočívá skutečný znalec, všichni dévové, präëy a živly, on, vševědoucí, pronikl vším.“

Pátá otázka: Výsledky meditace pomocí slabiky oà

5.1
atha hainaà çaibyaù satyakämaù papraccha. sa yo ha vai tad bhagavan manuñyeñu präyaëäntam oà-käram abhidhyäyéta. katamaà väva sa tena lokaà jayatéti.

Pak se ho zeptal Çaibya Satyakäma: „Vznešený, kdyby zde někdo z lidí meditoval do konce života pomocí slabiky oà, kterého světa (loky) by dosáhl?“

5.2
tasmai sa hoväca etad vai satyakäma paraà cäparaà ca brahma tad oà-käras tasmäd vidvän etenaiväyatanenaikataram anveti.

On odpověděl: „Ó Satyakämo, slabika oà (aum) je vyšší a také nižší Brahman; proto ten, kdo ji zná, dospěje k jednomu nebo druhému.

5.3
sa yady eka-mätram abhidhyäyéta sa tenaiva saàvetitas türëam eva jagatyäm abhisampadyate. tam åco manuñya-lokam upanayante sa tatra tapasä brahma-caryeëa çraddhayä sampanno mahimänam anubhavati.

Pokud medituje o jedné mätře (a), pak, osvícený jen tou, (po smrti) rychle dospěje na Zem. Verše Åg Vedy jej vedou do světa lidí, a tam, obdařen tapasyou, brahmacaryou a vírou, si užívá vznešenosti.

5.4
atha yadi dvi-mätreëa manasi sampadyate so 'ntarikñaà yajurbhir unnéyate soma-lokam. sa soma-loke vibhütim anubhüya punar ävartate.

Pokud medituje o dvou mätrách (a-u), dosáhne mysli. Je veden verši Yajur Vedy do nadzemní oblasti, světa Sómy. Poté, co si užíval vznešenosti ve světě Sómy, opět se vrátí (na Zem).

5.5
yaù punar etaà tri-mätreëom ity etenaiväkñareëa paraà puruñam abhidhyäyéta sa tejasi sürye sampannaù. yathä pädodaras tvacä vinirmucyata evaà ha vai sa päpmanä vinirmuktaù sa sämabhir unnéyate brahma-lokaà sa etasmäj jéva-ghanät parät-paraà puri-çayaà puruñam ékñate. tad etau çlokau bhavataù.

Znovu, ten, kdo medituje s touto slabikou aum se třemi mätrami o Nejvyšší Osobě, dospěje do světla a do slunce. A tak jako je had zbaven své kůže, je on zbaven hříchů. Je veden verši Säma Vedy do světa Brahmy a od něho, plného života, se naučí vidět Nejvyšší Osobu, která žije ve městě lidského těla. Jsou o tom zde tyto dvě çloky:

5.6
tisro mäträ måtyu-matyaù prayuktä
anyonya-saktä anaviprayuktäù
kriyäsu bähyäbhyantara-madhyamäsu
samyak-prayuktäsu na kampate jïa

Tři mätry (a-u-m), pokud se použijí odděleně a jen se navzájem spojí, vedou ke smrti; ale při jednání, vnějším, vnitřním nebo středním, pokud je správně provedeno, se mudrc nechvěje.

5.7
ågbhir etaà yajurbhir antarikñaà
sämabhir yat kavayo vedayante
tam oà-käreëaiväyatanenänveti vidvän
yat tac chäntam ajaraà amåtaà abhayaà paraà ceti

Pomocí veršů Åg Vedy dospěje do tohoto světa, prostřednictvím veršů Yajur Vedy do nadzemního světa, pomocí veršů Säma Vedy k tomu, co znají mudrci. Dospěje k tomu pomocí oàkäry; moudrý dospěje k tomu, co je klidné, nepodléhá rozkladu, smrti, strachu, k Nejvyššímu.“

Šestá otázka: Osoba o šestnácti částech a Paramätmä, neboli Parabrahman

6.1
atha hainaà sukeçä bhäradväjaù papraccha. bhagavan hiraëyanäbhaù kauçalyo räja-putro mäm upetyaitaà praçnam apåcchata. ñoòaça-kalaà bhäradväja puruñaà vettha, tam ahaà kumäram abruvaà näham imaà veda. yady aham imam abodhiñaà kathaà te nävakñyam iti. sa-mülo vä eña pariçuñyate yo 'nåtam abhivadati tasmän närhämy anåtaà vaktum. sa tüñëéà ratham äruhya pravavräja. taà tvä påcchämi kväsau puruña iti.

Pak se ho zeptal Sukeçä Bhäradväja: „Vznešený, přijel ke mně Hiraëyanäbha, princ z Koçaly a položil mi tuto otázku: ,Znáš osobu o šestnácti částech, ó Bhäradväjo?' Řekl jsem tomu chlapci: ,Neznám ji; kdybych ji znal, jak bych ti mohl říci, že ji neznám? Ten, kdo lže, odumře do samotného kořene; proto nebudu lhát.' On potom tiše nastoupil do svého kočáru a odjel. Nyní se tě ptám, kde je ta osoba?“

6.2
tasmai sa hoväca. ihaiväntaù-çarére somya sa puruño yasminn etäù ñoòaça-kaläù prabhavantéti.

On odpověděl: „Příteli, ta osoba (jéva), z níž vzniká těchto šestnáct částí, je zde v těle.“

6.3
sa ékñäà cakre. kasminn aham utkränte utkränto bhaviñyämi kasmin vä pratiñöhate pratiñöhäsyäméti.

Ta osoba se zamyslela: „Kdo je ten, s jehož odchodem odejdu a s jehož setrváním zůstanu?

6.4
sa präëam asåjata präëäc chraddhäà khaà väyur jyotir äpaù påthivéndriyaà mano 'nnam annäd véryaà tapo manträù karma lokä lokeñu ca näma ca.

Stvořil präëu, z präëy víru, éter, vzduch, světlo (oheň), vodu, zemi, smysly, mysl, potravu. Z potravy vznikla (pohlavní) energie, askeze, védské hymny, jednání (oběť), světy a ve světech jména.

6.5
sa yathemäù nadyaù syandamänäù samudräyaëäù samudraà präpyästaà gacchanti bhidyete täsäà näma-rüpe samudra ity evaà procyate.
evam eväsya paridrañöur imäù ñoòaça-kaläù puruñäyaëäù puruñaà präpyästaà gacchanti bhidyete cäsäà näma-rüpe puruña ity evaà procyate sa eño 'kalo 'måto bhavati. tad eña çlokaù.

Jako tekoucí řeky plynou k oceánu, když dospějí k oceánu, splynou s ním, jejich jméno a podoba zaniknou a lidé hovoří jen o oceánu, přesně tak těchto šestnáct částí pozorovatele (svědka, jévy), který spěje k osobě (puruñovi, Paramätmě), když k němu dospěly, splynou s ním, jejich jméno a podoba zaniknou, lidé hovoří jen o osobě, a on pozbyde částí a stane se nesmrtelným. O tom je tento verš:

6.6
arä iva ratha-näbha
kalä yasmin pratiñöhitäù
taà vedyaà puruñaà veda
yathä mä vo måtyuù parivyathä iti

Poznej tu osobu, kterou je třeba poznat, v níž tyto části spočívají jako loukotě v náboji kola, aby ti smrt nezpůsobila bolest.“

6.7
tän hoväcaitävad eväham etat paraà brahma veda nätaù param astéti.

Pak jim řekl: „Do této míry znám tento Parabrahman. Neexistuje nic vyššího.“

6.8
te tam arcayantas tvaà hi naù pitä yo 'smäkam avidyäyäù paraà päraà tärayaséti. namaù parama-åñibhyo namaù parama-åñibhyaù.

Oni ho uctili a řekli: „Ty jsi vskutku náš otec, který nás přenesl přes naši nevědomost na druhý břeh. Poklony nejvyšším åñiům! Poklony nejvyšším åñiům!“

oà bhadraà karëebhiù çåëuyäma devä
bhadraà paçyemäkñabhir yaja-träù
sthirair aìgais tuñöuväàsas tanübhir
vyaçema deva-hitaà ya äyuù

svasti na indro våddha-çraväù
svasti naù püñä viçva-vedäù
svasti nas tärkñyo ariñöanemiù
svasti no båhaspatir dadhätu
oà çäntiù çäntiù çäntiù