Šrí Rámarahasja Upanišad

Atharva Véda

Óm! Ó dévové, kéž nasloucháme příznivému!
Kéž hledíme na příznivé, ó vy hodní uctívání!
Kéž si užíváme délky života udělené dévy, chválíce je neochvějně svým tělem!
Kéž nám požehná slavný Indra!
Kéž nám požehná vševědoucí Slunce!
Kéž nám požehná Garuda, blesk proti zlu!
Kéž nám Brihaspati udělí blaho!
Óm! Nechť je ve mně mír!
Nechť je mír v mém okolí!
Nechť je mír přítomen v silách, které na mně působí!
Zdravím Pána Rámu, zosobněné osvobození, velkého krále, vznešeného člověka a ničitele všech svých nepřátel.
První kapitola
1-2. Velcí mudrci jako Mudgala, Šándilja, Paingala, Bhikšu, Sanaka a Prahláda přišli za Pánem Hanumánem, vznešeným oddaným Pána Višnua, a zeptali se ho:
3-4. „Který z principů ve čtyřech Védách, 18 Puránách, 18 smriti šástrách, veškerém poznání a mezi velkými mocnostmi ovládanými Sluncem a Měsícem je největší?“
5-6. Odpověděl: „Vznešení mudrci a oddaní Pána Višnua! Prosím slyšte má slova, která přetínají veškerá pouta. Největší princip mezi nimi je princip Brahma Táraka (óm). Ráma je Para-Brahman a svrchovaná askeze a Ráma je i Svrchovaná Esence a Brahma Táraka.“
7. Oni se všichni znovu otázali: „Pane Hanumáne, prosím pověz nám o všech angách (aspektech) Pána Rámy.“
Pán Hanumán pravil: „Prosím pochopte, že Pán Ganéša, bohyně Sarasvatí, bohyně Durgá, všichni kšétra pálakové, Slunce, Měsíc, Pán Nárájana, Pán Nrsimha, Pán Vásudéva, Pán Varáha, Pán Lakšmana, Šatrughna, Bhárata, Vibhíšana, Sugríva, Angada, Džambaván a Pranava jsou angy Pána Rámy. Bez nich Pán Ráma neodstraní všechny překážky.
Opět se otázali: „Jak získají bráhmanové a hospodáři schopnost pronášet pranavu (óm)?“
Pán řekl: „Všichni lidé (i když nejsou kvalifikováni pronášet óm), kteří pronášejí šestislabičnou mantru, získají schopnost meditovat o pranavě. Ti, kdo tiše pronášejí Rámovu mantru, získají stejný prospěch jako z opakování óm. Po jménu rišiho, dévaty a metru džapa Rámovy mantry přinese stejný účinek jako opakování pranavy.“ Dále vysvětlil, že Ráma samotný řekl, že pranava je částí Rámovy mantry.
8. Při jiné příležitosti zodpověděl Vibhíšanovu otázku: „Jak usnadnit uctívání Tvých ang? Prosím pověz mi o nějakém snadném způsobu.“
Ráma odpověděl: „Džapa Mého jména ,Ráma‘ odstraní všechny hříchy. Kdo medituje o Mé šestislabičné mantře, čte Moji Gítu nebo na Mě s oddaností myslí, získá stejný výsledek. Zbaví se pěti velkých hříchů (zabití otce, matky, bratrů, guruů, manžela) nebo i ostatních dobře známých velkých hříchů, pokud pronese Moji šestislabičnou mantru deset miliónkrát. Získá i nesmrtelnou a věčnou blaženost.“
Vibhíšana se Ho znovu zeptal: „Jaký je nejlepší způsob pro lidi, kteří toho nejsou schopni?”
Ráma odpověděl: „Mohou buď číst Moji Gítu, Mých tisíc jmen nebo meditovat o Mé višvarúpě nebo Mých 108 jménech nebo opakovat Mé jméno stokrát nebo číst krále stóter napsaného mudrcem Náradou nebo číst velkou modlitbu zvanou mantra rádža stavam napsanou Hanumánem nebo modlitbu k Sítě nebo se ke Mně denně modlit opakováním Mého jména. Nepochybně Mě dosáhnou.“
Zde končí první kapitola.
Druhá kapitola
Velcí mudrci vedení Sanakou se znovu zeptali Hanumána: „Prosím sděl nám mantru pro meditaci (nebo uctívání) Táraka Brahma Ráma.“
Hanumán odpověděl:
1. Tento král manter je Ekákšara (jednoslabičný), zdroj ohně, ležící Pán Višnu a Pán Šiva ozdobený půlměsícem.
2. Jeho mudrcem je Brahmá, metrem gájatrí, božstvem Pán Ráma, angou dorůstající půlměsíc a jeho myslí je duše ohně,
3. Jeho kořenem je bídža Šakti a musí být pronášen pro splnění tužeb. [Modlitba (dhjána šlóka) pro tuto mantru je:] Ten, který sedí na lotosu na březích řeky Sarajú,
4. Ten, který je černý (šjáma), sedí na trůnu hrdinů (nebo v poloze vírásana?), září v gjána-múdře, kterou zaujímá, jehož levý bok zdobí Sítá a Lakšmana,
5. Ten, který září jako duše těch duší, jež se k Němu modlí, je jako průzračný křišťál, je jediným zdrojem pro ty, kteří si přejí osvobození,
6. Ten, který je Paramátmou pro tyto myslitele, září jako milióny sluncí, je jako Nárájana sídlící v nádích, je trávícím ohněm.
7. Král manter se dvěma slabikami (Ráma) vede ke splnění všech tužeb a spolu s jednoslabičnou předponou se stává šesti různými mantrami [óm, hrím, šrím, klím, aim a ram.]
8. Tento tříslabičný král manter také plní všechny touhy.
9. Dvě čtyřslabičné mantry jsou Rámačandra a Rámabhadra.
10. Ty mohou být pronášeny s rišim a ostatními jak bylo řečeno dříve; Višvámitra je jeho riši, metrem je pankti, dévatá je Rámabhadra, bídža je Šakti.
11. Tuto mantru je třeba pronášet v mysli uprostřed obočí, hlavy, pupku, stehen a nohou.
12. Je třeba jít doprostřed lesa, usednout pod kalpa-vrikšu (strom plnící přání) a zaujmout pozici pušpalatá (kvetoucí rostliny), provést anga njásu a pronášet mantry,
13. S Lakšmanou, který si vhodně připravil šíp, a Pánem ovívaným Sítou.
14. Dhjána mantra: Zdravím toho Rámu, který má zářivé spletené vlasy, namodralou barvu pleti, je obklopen mudrci, ovíván Džanakí, chráněn Lakšmanou držícím slunečník,
15. Toho, který zabil Rávanu, je nesmírně klidný a před Nímž stojí Sugríva a Vibhíšana. Pro dosažení vítězství je třeba pronést tuto šloku deset miliónkrát.
16. Pětislabičné mantry se tvoří přidáním kořenových slabik pro Manmathu (Amora), Durgu, Sarasvatí a Lakšmí na začátek čtyřslabičné mantry [přidáním óm se stanou šestislabičnými] a vedou k realizaci čtyř purušárth.
17. Když se každá z padesáti mystických slabik sanskritské abecedy (nasalizovaných), jakož i kořenové slabiky Lakšmí, Sarasvatí, Manmathy a óm připojí jako první slabika, vznikne několik druhů šestislabičných manter.
18. Pronášení čtyřslabičných manter přidáním kořenových slabik náležících Šrí, Máji a Manmathovi jako  předpon a přípon čtyř- a šestislabičných manter přináší splnění všech tužeb.
19. Přidání sváhá, hum phat nebo namah na konec v různých kombinacích vytváří osmnáctislabičné mantry.
20. V těchto mantrách Brahmá představuje sammohana šakti, a Dakšinamúrti, Agastja a Šiva jsou rišiové v tomto pořadí.
21. Metrem (čhanda) je gájatrí a božstvem je Šrí Ráma. Nebo káma-bídža na začátku a Višvámitra jako riši.
22. Gájatrí náležící různým božstvům je metrem a Rámabhadra je dévatá. Šakti-bídža je pronášena jako předtím v případě šestislabičné mantry.
23. Mantry jsou pronášeny s bídžami a anga-njásami za současného dotýkání se temene hlavy, místa mezi obočím, srdce, stehen a nohou.
24. Dhjána:
Uctívám Šrí Rámu,
jehož tělo září různými ozdobami,
jenž září jako blesk,
sedí v pozici vírásana,
jehož jedna ruka zaujímá gjána múdru,
jenž má položenu druhou ruku na stehně,
a na hlavě má korunu.
25. Potom je třeba s poklonami pronášet „Rámačandrája a Rámabhadrája namah“ a krále sedmislabičných manter a toho, který plní všechny touhy.
26. Osmislabičná mantra: přidáním óm na začátek dvou sedmislabičných manter z nich činí dvě osmislabičné mantry. Óm přidané ke čtyřslabičné „Rámája“ a „Hum Phat sváhá“ tvoří další osmislabičnou mantru.
27. Rišiové a další atributy osmislabičné mantry jsou stejné jako u šestislabičných. Osmislabičná mantra má také Rámu jako rišiho.
28. Metrem je gájatrí, božstvem je Ráma, óm, pár Šrí bídž a Šakti bídža a další jsou také (přidány).
29. Poté se pronášejí mantry s šestičlennou njásou a Rámája namah s óm a párem Šrí bídž.
30. Šiva Ráma mantra: Glaum óm, Májá-bídža (sídlící v srdci) Rámája namah se pronáší znovu. Šiva, óm, Ráma mantra je dárcem veškeré dokonalosti.
31. O Sadášivovi se hovoří jako o rišim, o gájatrí jako o metru a Šiva-óm-Rámačandrovi jako o božstvu.
Dhjánam:
Uctívám toho Rámu,
jenž má tři oči,
nosí půlměsíc,
drží trojzubec,
je celý ozdoben popelem,
a má spletené vlasy.
32. Uctívám tříokého,
jenž je Abhiráma, vrchol krásy,
jenž nosí půlměsíc jako náušnici,
a drží smyčku, bodec, luk a šíp.
34. S touto meditací věnovanou plně pronášení a obětinám je třeba pronášet mantry stotisíckrát, obětovat listy bilva, ovoce, květy, sezamová semena a lotosy.
35. Ráma Brahma gájatrí: Dokonce i poklady a moc vytoužené nebešťany přicházejí samy, když (se pronáší) osmislabičná Rághava brahma-gájatrí.
36. Rišiové, jež znají Šrí-bídžu jako moji šakti, pronášejí mantry s angami jako vinijógu na její oslavu.
37. Dhjána:
Uctívám toho Rámu s modrou pletí,
jenž nosí náramek nad loktem a další náramek,
ozdobené zářícími drahokamy,
nad jehož hlavou je držen královský slunečník,
jenž září jako milióny dorůstajících měsíců,
jenž sedí v síni s tisíc a šestnácti zlatými sloupy,
a je obklopen Bharatou a ostatními.
38. Ráma šarana mantra: Pronášení ,Rámam šaranam mama‘ (tj. Ráma je mé útočiště) zajistí mnohem více než mnoho ostatních manter, které s obtížemi vedou k pouhým pomíjivým prospěchům a utrpení samsáry kvůli touze po dosažení krátkodobých plodů. Tato mantra udílí plody jich všech bez znečištění  chamtivostí a dalšími nedostatky. Existuje i osmislabičná mantra, která je dobře známa sedmero způsoby. Je to óm přidané k sedmislabičné mantře.
39. Ostatní mantry s více slabikami: Osmislabičná mantra (se pronáší) sedmero způsoby. Óm se přidává na začátek a konec sedmislabičné (mantry).
40. Devítislabičná mantraa: Tato devítislabičná mantra se pronáší jako šestislabičná, pro Sítu na začátku a manžela Džanakí na konci.
41. Desetislabičná mantra: Desetislabičná mantra udílí všechny vytoužené plody. Vznešený Vasištha je riši této desetislabičné mantry; metrum je virát,
42. Božstvem je Ráma držící Sítinu ruku; počáteční bídža visarga je šakti. S anga-njásou určenou přáním,
43. se desetislabičná mantra mentálně věnuje hlavě, čelu, prostoru mezi obočím, patru v ústech, uším, srdci, pupku, stehnům, kolenům a nohám.
44. Dhjána:
Myslím na toho Rámu,
jenž sídlí ve městě Ajódhji,
je ozdoben různými drahokamy,
sedí pod zlatým baldachýnem,
jehož dveře zdobí květy mandara,
45. jenž sedí na trůnu,
obklopen nebeskými dopravními prostředky,
46. jehož uctivě oslavují mudrci,
jehož na Jeho levém boku zdobí Sítá,
jemuž slouží Lakšmana,
47. jenž má modrou barvu pleti,
klidný výraz tváře,
a je ozdoben klenoty.
Tato mantra by měla být pronášena stotisíckrát s výlučnou oddaností.
48. Podoba Rámy držícího v rukách luk se Sítou uvnitř. Brahmá je riši desetislabičné mantry. Metrum je virát,
49. Božstvem je Ráma, hubitel démonů. Zbytek uctívání je podobný předchozímu. Je třeba vzpomínat na Rámu držícího luk a šíp.
50. Jedenáctislabičná mantra: S šesterým dodatkem v podobě óm-Májá-Ráma-Káma-Váč-sva-bídži, a pronášejte desetislabičnou mantru pro Rudru.
51. Zbývající (obřad) je podle názoru mudrců tentýž jako u šestislabičné mantry pokud jde o njásu a dhjánu. Rišim dvanáctislabičné mantry je Šrí Ráma;
52. metrem je džagatí a Šrí Ráma je božstvem; pranava je označována jako její bídža, klím je šakti a hrím je kílaka.
53. Při pronášení manter s anga-njásami se zbytek provádí jak bylo řečeno dříve. Je třeba přidat také óm, klím a také Bharatágradža.
54. Dvanáctislabičná mantra: Tato dvanáctislabičná mantra končí slovy Ráma, klím a sváhá. Óm hridbhágavate Rámačandrabhadrája;
55. Riši, dhjána a [arna metrum (12 stop) nebo 12 súrjů??]; metrum džagatí a mantry s anga-njásami tak jako předtím.
56. Následné pronášení jmen Šrí Ráma a Džajaráma, mudrc pronáší džaja džaja dvakrát, Ráma, který zahrnuje mysl radostí.
57. Třináctislabičná mantra: Třináctislabičná mantra má téhož rišiho a ostatní atributy jako předchozí, která plní všechna přání. Opakování dvakrát s angami a dhjánami jako předtím.
58. Čtrnáctislabičná mantra: Když se přidá óm, je mantra čtrnáctislabičná. Po pronášení třináctislabičné se přidá (jméno) Ráma;
59. Patnáctislabičná mantra: Toto je patnáctislabičný strom plnící přání (kalpa-bhuruhah). Přidejte namah k Sítápataje Rámája hana hana;
60. Šestnáctislabičná mantra: Poté šestnáctislabičná končí kavačou a astrou. Jejím rišim je Agastja, metrem brihatí a božstvem Ráma.
61. Ráma je bídža, astra je šakti a hum je kílaka. Deseti až patnáctislabičné mantry se pronášejí postupně s anga-njásami.
62. Sedmnáctislabičná mantra: Přidáním óm je mantra sedmnáctislabičná. Óm namo bhágavata Ráma je poté na konci.
63. Osmnáctislabičná mantra: Přidáním purušája na konec vytváří osmnáctislabičnou mantru s Višvámitrou jako rišim, gájatrí jako metrem a Rámou jako božstvem.
64. Devatenáctislabičná mantra: S Káma bídžou je mantra devatenáctislabičná. Je třeba pronášet óm namo bhágavate Rámája.
65. Dvacetislabičná mantra: Po pronesení všech manter se žádá o všeobjímající přízeň. Když se přidá sváhá, je mantra dvacetislabičná.
66. Je třeba pronášet óm namo bhágavate Rámája. Poté sváhá na ochranu před nebezpečími.
67. Jednadvacetislabičná mantra: Jednadvacetislabičná mantra plní všechna přání. Poté óm Ráma svabídža Dašarathája.
68. Dvaadvacetislabičná mantra: Poté se pronáší dokonale příznivá sítávallabhája (Sítinu druhovi). Po ní tato dvaadvacetislabičná mantra.
69. Třiadvacetislabičná mantra: Pronáší se óm namo bhágavate vírarámája. Potom měkce hana hana sváhá.
70. Třiadvacetislabičná mantra je hubitelem všech nepřátel. Višvámitra je riši a gájatrí je metrum. 
71. Božstvo je Víra Ráma, bídži a ostatní (atributy) jsou tytéž jako předtím. Mudrci po provedení anga-njás múla-mantry po částech
72. tiše meditují o Rámovi, který přiložil šíp k luku a čelí Rávanovi, drží v ruce hromoklín a nastoupil do kočáru.
73. Osoba pronáší óm namo bhágavate Šrí Rámája a po pronesení óm brahmane přidá slova ,mám táraja‘ (ochraňuj mě).
74. Čtyřiadvacetislabičná mantra: Po přidání ,nama óm‘ je mantra čtyřiadvacetislabičná. Bídži a ostatní atributy jsou tytéž jako předtím.
75. Klím, óm, namah a poté bhágavate Rámačandrája osoba vysloví ,všichni‘.
76. Pětadvacetislabičná mantra: džanavašjakárája (lidi přemáhající), sváhá a klím je třeba pronášet v mysli. Pětadvacetislabičná mantra má zahrnovat sarvávašjákára (vše přemáhající).
77. Šestadvacetislabičná a sedmadvacetislabičná mantra: S óm přidaným na začátek je mantra šestadvacetislabičná. Přidání óm na konec ji činí sedmadvacetislabičnou.
78. Óm namo bhágavate rakšoghnavišádája (poklony Bhagavánovi, hubiteli démonů), sarvavighat nivárája (ochraňuj přede všemi překážkami), opakovat dvakrát;
79. Osmadvacetislabičná a devětadvacetislabičná mantra: Přidání sváhá na konec činí tohoto krále manter osmadvacetislabičným. Když se přidá óm, stává se devětadvacetislabičným.
80. Třicetislabičná a jednatřicetislabičná mantra: Když začíná sva-bídžou, je třicetislabičná. S óm na konci má třicet jednu slabiku.
81. Ó Rámabhadro, velký lučištníku! Ó Raghuvíro, nejlepší z králů, a hubiteli Rávany! Uděl mi bohatství!
82. Riši je Ráma, metrum je anuštup, Rám je bídža, jam je šakti, pronášeny pro išta dévatu.
83. Njása mantry se provádějí v srdci, na hlavě, s pětislabičnou na šice a tříslabičné kavači.
84. Pro oči s pětislabičnou mantrou zvanou astra. Držící luk a šíp, s modrou pletí, doprovázen Sugrívou a Vibhíšanou,
85. po zabití Rávany, přicházející kvůli ochraně tří světů; během meditace o Rámovi v srdci se pronáší  (mantra) v mysli miliónkrát;
86. Potom se pronáší Ráma gájatrí s ,dašarathája vidmahe‘ následována ,sítá-vallabhája dhímahi,
87. tanno Rámah pračódaját‘. [Kéž poznáme syna Dašarathy; meditujeme o Sítině druhovi; kéž Ráma osvítí náš intelekt.]
88. Pro okouzlení země a dosažení zkušenosti v lásce přidejte slovo Madana (Amor) ke ,Šrí Ráma‘ spolu s bídžou Máji.
89. S patnáctislabičnou a dvanáctislabičnou (mantrou) a také pro šestnáctislabičnou mantru je třeba provádět anga-njásu.
90. Spolu s pronášením bídž, meditací, atd. pro ně je třeba dodržet stejné pořadí jako u šestislabičné mantry. Óm namo bhágavate raghunandanája.
91. Stejně se poté pronáší ,to rakšoghnavišad‘ a ,madhura‘ (sladký); ,prasannavadanam‘ (s klidnou tváří), ,amita-tedžase‘ (tomu, který vydává nezměrnou záři).
92. Poté proneste namah (poklony) Balarámovi a Višnuovi a v mysli 47 slabik.
93. Riši je Brahmá, metrum je anuštup a božstvo je Rághava. Sedm krát 17, s 6 Rudry a 6 angami;
94. Při meditaci o desetislabičné mantře se tato pronáší 100 000 krát. Začíná ,šrijam Sítá‘ následována šestislabičnou mantrou a končí ,sváhá‘.
95. Riši této mantry je Džanaka, metrum je gájatrí, božstvo je Sítá Bhagavatí, šrím je bídža a namah je šakti.
96. Sítá je kílaka, vinijóga se provádí pro ištu. Njása o šesti angách se provádí s pronášením prodloužených přízvuků na začátku.
97. Je třeba meditovat o Rámovi uprostřed šestiúhelníku (jantry), myslet na Něho jako na toho, jehož tělo září jako zlato a který drží lotos a potom hledět na Rámu jako konečné útočiště.
98. Pro Lakšmanovu mantru proneste ,lam‘ a pokloňte se Lakšmanovi. Pro tuto (mantru) je Agastja rišim, gájatrí metrem,
99. božstvem Lakšmana, lam bídžou a namah šakti; čtyři purušárthy jsou vinijóga.
100. Zvuk Rám jako bídža s dlouhým koncem se pronáší s njásou o šesti angách. (Ráma) se dvěma pažemi, tělem zlaté barvy a podobným lotosu.
101. Pro Bharata mantru, … drží luk a šíp, je plně oddaný Rámovi jako Nejvyššímu, je třeba vyslovit ,bha‘ a poklonit se Bharatovi.
102. Riši je Agastja, zbytek se provádí jako předtím, pro Bharatu s namodralou pletí, klidného a s celým srdcem sloužícího Rámovi.
103. Pro Šatrughnovu mantru proneste ,Uctívám statečného syna Kaikéjí držícího luk a šíp‘; proneste bídžu  ,šam‘ a zakončete ,šatrughnája namah‘, rišiové a ostatní atributy jsou jako dříve a vinijóga pro ovládnutí nepřátel.
104. Uctívám syna Sumitry, se dvěma pažemi, zlatě zářícího, oddaného službě Rámovi, hubitele Lavanásury.
105. Hanumánova mantra ,hrum hanumate‘ je králem manter, jejím rišim je Rámačandra a zbytek obřadů je třeba vykonat jako předtím.
106. Je třeba meditovat o Rámově služebníkovi se dvěma pažemi, zářícím jako zlato, oddaném službě Rámovi, s pásem z trávy mundža.
Takto končí druhá kapitola Ráma-rahasja Upanišady.
Třetí kapitola
Sanaka a ostatní asketové se zeptali Hanumána: ,Ó mocný synu Andžany! Pověz nám o oltáři (jantře) pro uctívání pomocí výše zmíněných manter.‘
Hanumán odvětil: ,Začnu tím, že oltář je šestiboký (hexagonální) a uprostřed něho je napsána kořenová slabika (bídža-akšara) Rámy (Rám) spolu se šrím.
Pod nimi ve druhém rohu je sádhja (obětina jídla). Nad tím v šestém rohu je sádhakam (vytrvalá oddanost). Na okolních stranách jsou semenné slabiky džíva-prána-šakti. Kolem toho všeho je óm.
Na jihovýchodě, severovýchodě, severozápadě a jihozápadě a na předních rozích se uchovává vařená rýže.
Potom je třeba po sobě pronášet srdeční mantry viz Rám, rím, rum, raim, raum, rah bídža-akšary a srdeční ,astra mantry‘.
Za rohy jsou bídža-akšara Rámy a Máji, na rozích varáham hum; nad tím je Káma-bídža (Rám) a kolem Váč (klím).
Následují tři kruhy s osmi lístky. Na lístcích jsou napsány girlandy slabik v osmi skupinách šestislabičných manter.
Končí pětislabičnou mantrou.
Na líci každého lístku jsou osmislabičné (mantry).
Opět, lotos s osmi lístky.
Na lístcích je osmislabičná Nárájana mantra. Óm namo Nárájanája
Na líci každého lístku je Šrí bídža.
Potom první kruh.
Potom dvanáctilístkový. Na nich je dvanáctislabičná Vásudéva mantra. (Óm namo bhágavate vásudévája) Stejně tak na jejich líci, na všech stranách. V kruhu. Na lístcích je hum phat se dvanáctislabičnou Ráma mantrou (Óm namo bhágavate rámačandrája.) Na líci lístku je Májá bídža (klím). Na líci každé ve dvou kruzích hram, sram, bhram, bram, bhramam, šrum, džram. Potom v kruhu.
Potom dvaatřicetilístkový. Na nich je král manter Nrsimha anuštup. Na lících je osm vasuů, jedenáct rudrů, dvanáct áditja manter spolu s óm a namo, po sobě ve třetím pádě. Vně a okolo je vašat.
Poté Bhúpura ze třech linií, na dvanácti stranách, ozdobena rášimi (znameními zvířetníku). V ní sídlí osm nágů (hadů). Na čtyřech stranách je Nrsimha bídža. Na mezilehlých stranách je Varáha bídža.
Toto je všezahrnující jantra plnící všechna přání a udělující osvobození.
Počínaje jednoslabičnými a konče devítislabičnými (mantrami) toto je jantra a desátá se stává avaranou (obalem).
Je třeba uctívat Rághavu s ,anga-njásou‘ uprostřed šestiúhelníku.
Na prvním kruhu se provádí anga-njása na všech rozích.
Na kořeni osmi lístků původní obal sebe sama.
Potom obal v podobě Vásudeva a ostatních.
Na patě druhých osmi lístků ,obal krávy‘.
Potom obaly Hanumána ostatních.
Pro dvanáctilístkový, obal Vasišthy.
Pro šestnáctilístkový, obal modrého lotosu.
Pro dvaatřicetilístkový, obal Dhruvy.
V Bhúpuře, obal Indry.
Vně toho je obal vadžry.
Při této oběti je třeba tiše opakovat.
Nyní je popsán oltář pro mantry začínající deseti slabikami a končící dvaatřiceti slabikami.
Nejprve šestiúhelník.
V jeho středu jméno ,išta (-dévaty)‘. Je obklopeno Káma bídžou. Je obklopuje zbývajících devět.
V šesti rozích je šesterá anga-njása, na líci a rubu mezilehlých stran (JV, SV, SZ, JZ). Na líci je Šrí-Májá (bídža). Na rozích kródha.
Potom první kruh.
Potom osm lístků; na nich girlandy slabik v násobcích šesti v kruhu kolem toho na všech stranách. Vně  je Bhúpura s osmi hroty oštěpu.
Na všech stranách Nrsimha a Varáha. Toto je Velká jantra.
Ádhára-šakti (základní energie) je sídlem uctívání Višnua.
První kruh patří anga-njáse.
Uprostřed je Ráma. Vlevo Sítá. Před nimi luk a šíp.
Na patě osmi lístků dvě avarany Hanumána.
Třetí avarana krávy.
Čtvrtá Indry.
Pátá vadžry.
Při tomto uctívání jantry s oddaností je třeba pronášet desetislabičnou a ostatní mantry.
Takto končí třetí kapitola Ráma-rahasja Upanišady.
Čtvrtá kapitola
Sanaka a ostatní asketové požádali Hanumána: ,Popiš obřad určený k pronášení Ráma manter.‘ Hanumán odpověděl: ,Ten, kdo zamýšlí pronášet tuto mantru, by měl následovat tyto postupy:
1. Měl by se koupat třikrát denně.
2. Měl by jíst jen sattvickou stravu jako mléko, kořenovou zeleninu, ovoce nebo naivedju (rýžový pudink nabídnutý Bohu)
3. Měl by následovat karmy předepsané pro jeho ášram (brahmačárí, grhastha, vánaprastha nebo sannjásí).
4. Měl by se vzdát šesti negativních pocitů jako je hněv, žárlivost, atd.
5. Měl by dodržovat čistotu a praktikovat klidnou řeč.
6. Měl by klidně jednat a prokazovat úctu všem ženám.
7. Měl by dodržovat celibát a spát na holé zemi.
8. Neměl by mít žádné tužby.
9. Měl by být oddán svému guruovi.
10. Měl by pečlivě dodržovat koupel, uctívání, pronášení manter, meditaci a oběti ohni.
11. Měl by meditovat s nejvyšším soustředěním na Rámu, jak jej učí jeho guru.
12. Měl by vzývat Slunce, Měsíc, gurua, lampu, krávu, bráhmana, atd.
13. Asketa provádějící džapu by měl sedět na tygří kůži a po sobě zaujímat předepsané pozice jako svastikásana.
14. Měl by sedět pod rostlinami jako tulasí nebo stromy jako paridžáta, bilva, atd.
15. Měl by počítat na růženci s kuličkami z tulasí nebo (bobulí) rudrákša.
16. Počítání by se mělo provádět v mysli s pomocí kuliček a mělo by se opakovat stotisíckrát na oltáři Mahávišnua.
17. Po ukončení každých deseti opakování  by se měla provést tarpana, obětovat rýžový pudink, přelít ho přečištěným máslem z kravského mléka a po další desaterém opakování sníst co zbylo.
18. Po tak dlouhém pronášení je třeba obětovat květiny za pronášení múla mantry.
Asketa, který provádí tuto džapu, bude osvobozen v tomto životě a nadpřirozené síly jej následují jako nevěsta následuje svého ženicha.
Tato Ráma-mantra není pouze prostředkem osvobození, ale když vzpomínáte na mě, Rámova služebníka, zaručí to úspěch i v těchto světských záležitostech.
Tomu, kdo trvale vzpomíná na Rámu s naprostou oddaností jako na svrchované útočiště mysli, jsem zmocněn splnit všechna jeho vytoužená přání.
Pro splnění přání Rámových oddaných jsem já - jako expert v plnění Rámových příkazů – vždy plně ve střehu.
Takto končí čtvrtá kapitola Ráma-rahasja Upanišady.
Pátá kapitola [Závěr]
Sanaka a ostatní asketové požádali Hanumána: ,Pověz nám o významu Šrí Rámovy mantry‘.
Hanumán odpověděl: ,Mezi všemi Rámovými mantrami je šestislabičná králem; i když jak bylo zmíněno dříve, existují jedno-, dvou-, tří-, čtyř-, pěti-slabičné nebo dokonce šesti-, sedmi, osmi i mnohem víceslabičné. Pán Šiva zná esenci slávy šestislabičné (mantry) [Šrí Rámah šaranam mama!].
Pravý význam krále mezi Rámovými mantrami, jakož i osmislabičné Nárájanovy a pětislabičné Šivovy mantry, se popisuje takto:
Kde si jogí vychutnávají dvouslabičné mantry viz. ,Rá ma‘, kde slabika ra označuje oheň, v němž sídlí osvícení.
Její povaha jako existence-vědomí-blaženost je považována za svrchovaný význam, souhláska označuje neměnný Brahman a slabika energii projevení.
Vězte, že souhlásky spojené se slabikami jsou používány při dýchání; zvuk ,r‘, povahy světla, se tedy používá při činnosti.
Zvuk ,ma‘ je známý jako ,májá‘ označující blahobyt; jelikož je sám semennou slabikou (bídža-akšara), je také roven samotnému Brahmanu.
S ,bindu‘ (anusvárou) Puruša přijímá podobu Šivy-Slunce-Měsíce, plamene jako vrcholu a zvuku jako prakriti.
Puruša i Prakriti jsou společně považováni za Brahman; bindu, zvuk a semenná slabika za Oheň a couly Měsíce.
Oheň a óm svojí pravou podstatou sídlí v semenných slabikách Ráma, tak jako je velký strom v běžném životě obsažen ve svém semeni.
Podobně jsou v semenných slabikách Ráma obsaženy všechny pohyblivé a nehybné bytosti. Jméno Ráma je tedy považováno za semeno v obou těchto významech.
Když je oproštěna od semene Máji (klím), říká se, že Svrchovaná Duše existuje (samotná). To udílí osvobození uchazečům a zvuk ,ma‘ je považován za osvoboditele.
Beztvaré ,ma‘ v Ráma udílí požitek a osvobození. První slabika ,ra‘ stojí v ,tat‘ (to) a ,ma‘ představuje ,tvam‘ (Ty).
Moudrý znalec Pravdy prohlašuje, že souběh obou těchto slov končí významem ,asi‘ (jsou). Slovo ,namah‘ má význam tvam (ty) a tat je označeno slovem Ráma.
Když se používá v dativu (Rámája), význam asi (jsou) je označen v mantře. Proto věta ,tattvamasi‘ udílí osvobození v jednotě.
Proto tento dárce požitku a osvobození (tj. tato mantra) překonává výše uvedenou větu (tattvamasi). Všechny vtělené lidské bytosti jsou kvalifikovány ji pronášet.
Pro ty, kdo touží po osvobození, klidné osoby (udásína - vánaprasthy?), i pro hospodáře a osoby ve všech ášramech se přikazuje neustálá meditace o óm a zvláště pro askety; neboť znalec významu Ráma-mantry bude bezpochyby osvobozen v tomto životě.
Ten, kdo studuje tuto Upanišadu, bude posvěcen ohněm, očištěn vzduchem, je oproštěn od hříchu požívání omamných látek, krádeže zlata či zabití bráhmany.
Ten, kdo opakovaně pronáší Ráma-mantru, sjednotí se se samotným Rámačandrou.
Proto tento posvátný hymnus: Kdokoliv prohlásí ,Jsem svojí povahou Ráma‘, nebude v tomto životě pociťovat žádný nedostatek a bezpochyby je totožný se samotným Rámou.‘
To je Pravda. Tolik Upanišad.
Óm! Ó dévové, kéž nasloucháme příznivému!
Kéž hledíme na příznivé, ó vy hodní uctívání!
Kéž si užíváme délky života udělené dévy, chválíce je neochvějně svým tělem!
Kéž nám požehná slavný Indra!
Kéž nám požehná vševědoucí Slunce!
Kéž nám požehná Garuda, blesk proti zlu!
Kéž nám Brihaspati udělí blaho!
Óm! Nechť je ve mně mír!
Nechť je mír v mém okolí!
Nechť je mír přítomen v silách, které na mně působí!
Zde končí Ráma-Rahasjópanišad obsažená v Atharva-Védě.