Çré Vajra-sücika Upaniñad

český překlad (c) VEDA 2008. Nekomerční využití povoleno.

Tato Upaniñada definuje brähmaëu. Řadí se k Säma Vedě a je uvedena jako 36. v seznamu Upaniñad v Muktikópaniñadě. Monier-Monier Williamsův sanskrtsko-anglický slovník ji připisuje Ádi Šankarovi.

Vzývání (çänti mantra Säma Vedy)

hariù oà. äpyäyantu mamäìgäni väk präëaç cakñuù çrotram atho balam indriyäëi ca sarväëi. sarvaà brahmopaniñadaà mähaà brahma niräkuryäm. mä mä brahma niräkarot. aniräkaraëam astu. aniräkaraëaà me 'stu. tad-ätmani nirate ya upaniñatsu dharmäs te mayi santu. te mayi santu. oà çäntiù çäntiù çäntiù.

hariù oà - ó Nejvyšší Pane, Osobnosti Božství, Pane Hari; äpyäyantu - nechť zesílí; mama - mé; äìgäni - údy; väk - slova; präëaç - präëa; cakñuù - oči; çrotram - uši; atho - poté; balam - síla; indriyäëi - smysly; ca - a; sarväëi - všechny; sarvaà - vše; brahma - Nejvyšší; upaniñadaà - Upaniñada; mä - nechť ne; ahaà - já; brahma - Nejvyššího; niräkuryäm - zavrhnu; mä - nechť ne; mä - nechť ne; brahma - Nejvyšší; niräkarot - zavrhne; aniräkaraëam - bez zavržení; astu - nechť je;  aniräkaraëaà - bez zavržení; me - mě; astu - nechť je; tad-ätmani - v Nejvyšším; nirate - pohroužen; ya - které; upaniñatsu - v Upaniñadách; dharmäs - náboženské pravdy; te - ty; mayi - ve mně; santu - nechť jsou; te - ty; mayi - ve mně; santu - nechť jsou; oà - oà; çäntiù - mír.

Hari oà. Ó Pane Hari, ó Nejvyšší Osobnosti Božství, modlím se, aby Tvojí milostí zesílily mé údy, slova, präëa, oči, uši, tělesná síla a všechny smysly. Modlím se, abych nikdy neopustil Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, jehož popisují Upaniñady a jenž je zdrojem všeho existujícího. Modlím se, aby Nejvyšší Pán, Osobnost Božství, nikdy neopustil mě. Modlím se, abych nikdy neopustil Jeho. Modlím se, aby nikdy neopustil mě. Modlím se, aby ve mně byly vždy přítomné pravdy Upaniñad. Modlím se, aby ve mně byly vždy přítomné pravdy Upaniñad. Oà. Mír. Mír. Mír.

Text 1

vajra-sücià pravakñyämi
çästram ajïäna-bhedanam
düñaëaà jïäna-hénänäà
bhüñaëaà jïäna-cakñuñäm

vajra-sücim - Vajra-süci (doslova ‘diamantová jehla’); pravakñyämi - vyslovím; çästram - písmo; ajïäna - nevědomost; bhedanam - ničící; düñaëam - vyvracející; jïäna-hénänäm - těch, kdo postrádají poznání; bhüñaëam - ozdoby; jïäna-cakñuñäm - těch, kdo vidí očima poznání.

Nyní vyslovím Vajra-sücika Upaniñadu, která ničí nevědomost, vyvrací omyly pošetilých a zdobí moudré, jejichž oči jsou naplněny poznáním.

Text 2

brahma-kñatriya-vaiçya-çüdrä iti catväro varëäs teñäà varëänäà brähmaëa eva prädhäna iti veda-vacanänurüpaà småtibhir apy uktam. tatra codyam asti ko vä brähmaëo näma kià jévaù kià dehaù kià jätiù kià jïänaà kià karma kià dharmika iti.

brahma-kñatriya-vaiçya-çüdrä - brähmaëa, kñatriya, vaiçya a çüdra; iti - tak; catväraù - čtyři; varëäù - varëy; teñäm - z těchto; varëänäm - vareë; brähmaëa - brähmaëa; eva - vskutku; prädhäna - nejdůležitější; iti - také; veda-vacanänurüpam - podle slov Ved; småtibhiù - podle småti-çäster; apy - tak; uktam - řečeno; tatra - tam; codyam - je třeba se zeptat; asti - je; kaù - kdo; vä - nebo; brähmaëaù - brähmaëa; näma - vskutku; kim - zdali; jévaù - živá bytost; kim - zdali; dehaù - tělo; kim - zdali; jätiù - zrození, původ; kim - zdali; jïänam - poznání; kim - zdali; karma - karma; kim - zdali; dharmikaù - zbožné činy podle dharma-çäster; iti - tak.

Čtyři varëy jsou: brähmaëa, kñatriya, vaiçya a çüdra. Z těchto vareë je nejdůležitější brähmaëa. To potvrzují Vedy i småti-çästry. Zde se někdo může zeptat: "Jak se určitá osoba stane brähmaëou? Jsou některé živé bytosti brähmaëy od přírody a jiné ne? Jsou některá těla brähmaëská a jiná ne? Stane se osoba brähmaëou narozením v brähmaëské rodině? Je někdo brähmaëou, protože je učencem? Je někdo brähmaëou díky své minulé karmě? Je někdo brähmaëou, protože koná zbožné činy?

Text 3

tatra prathamo jévo brähmaëa iti cet tan na. atétänägatäneka-dehänäà jévasyaika-rüpatvät ekasyäpi karma-vaçäd aneka-deha-sambhavät sarva-çaréräëäà jévasyaika-rüpatväc ca. tasmän na jévo brähmaëa iti.

tatra - tam; prathamaù - první; jévaù - živá bytost; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak; cet - pokud; tat - to; na - ne; atéta - minulých; anägata - budoucích; aneka - mnohých; dehänäm - těl; jévasya - živé bytosti; eka - jedné; rüpatvät - kvůli podobě; ekasya - jedné; api - také; karma-vaçät - vynucené karmou; aneka - mnoha; deha - těl; sambhavät - kvůli zrození; sarva-çaréräëäm - těl; jévasya - živé bytosti; eka - jedné; rüpatvät - kvůli podobě; ca - také; tasmät - proto; na - ne; jévaù - živá bytost; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak.

Pokud někdo řekne: "Určitá osoba je brähmaëa, protože je to brähmaëská živá bytost", potom písmo odpovídá: "Ne. Není tomu tak. Živá bytost zůstává stejná, i když kvůli karmě prochází mnoha různými druhy hmotných těl. Proto není pravda, že určité živé bytosti jsou brähmaëy od přírody a jiné ne."

Text 4

tarhi deho brähmaëa iti cet tan na. ä-cäëòälädi-paryantänäà manuñyänäà païca-bhautikatvena dehasyaika-rüpatvät jarä-maraëa-dharmädharmädi-sämya-darçanät. brähmaëaù çveta-varëaù kñatriyo rakta-varëo vaiçyaù péta-varëaù çüdraù kåñëa-varëa iti niyamäbhävät pitr-ädi-çaréra-dahane puträdénäà brahma-hatyädi-doña-sambhaväc ca. tasmän na deho brähmaëa iti.

tarhi - potom; dehaù - tělo; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak; cet - pokud; tat - to; na - ne; ä-cäëòälädi-paryantänäm - caëòäly počínaje; manuñyänäm - lidských bytostí; païca-bhautikatvena - protože je vytvořeno z pěti živlů; dehasya - těla; eka-rüpatvät - kvůli jediné povaze; jarä - stáří; maraëa - smrt; dharma - zbožnost; adharma - bezbožnost; ädi - počínaje; sämya-darçanät - kvůli rovnocennému pohledu; brähmaëaù - brähmaëa; çveta-varëaù - bílá barva; kñatriyaù - kñatriya; rakta-varëaù - červená barva; vaiçyaù - vaiçya; péta-varëaù - žlutá barva; çüdraù - çüdra; kåñëa-varëa - černá barva; iti - tak; niyama - omezení; abhävät - kvůli nepřítomnosti; pitå - otec; ädi - počínaje; çaréra - tělo; dahane - při spálení; putra - syn; ädénäm - počínaje; brahma-hatyädi-doña-sambhavät - počínaje hříchem zabití brähmaëy; ca - a; tasmät - proto; na - ne; dehaù - tělo; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak.

Pokud někdo řekne: "Určitá osoba je brähmaëa, protože má tělo brähmaëy," potom písmo odpovídá: "Ne. Není tomu tak. Všechny druhy lidských bytostí mají stejný druh hmotného těla vytvořeného z pěti hmotných živlů a podléhajícího stáří, smrti a dalším změnám stejným způsobem. Není také pravda, že brähmaëové mají světlou pleť, kñatriyové červenou, vaiçyové žlutou a çüdrové černou. Ani spálením těla mrtvého brähmaëy na pohřební hranici není jeho syn znečištěn hříchem zabití brähmaëy. Proto neexistuje nic takového jako brähmaëské tělo. Není pravda, že tělo je brähmaëou."

Text 5

tarhi jätir brähmaëa iti cet tan na. tatra jäty-antara-jantuñv aneka-jäti-sambhavät. maharñayo bahavaù santi. åçyaçåìgo mågyaù. kauçikaù kuçät. jämbüko jambükät. välméko valmékät. vyäsaù kaivarta-kanyäyäm. çaça-påñöhät gautamaù. vasiñöha urvaçyäm. agastyaù kalase jäta iti çrutatvät. eteñäà jätyä vinäpy agre jïäna-pratipäditä åñayo bahavaù santi. tasmän na jätir brähmaëa iti.

tarhi - potom; jätiù - zrození, původ; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak; cet - pokud; tan - to; na - ne; tatra - tam; jäti - zrození, původ; antara - jiných; jantuñu - v živých bytostech; aneka-jäti-sambhavät - kvůli mnoha zrozením; maharñayaù - vznešení mudrci; bahavaù - mnozí; santi - jsou; åñyaçåìgaù - Åñyaçåìga; mågyaù - z laně; kauçikaù - Kauçika; kuçät - z trávy kuça; jämbükaù - Jämbüka; jambükät - ze šakala; välmékaù - Välméki; valmékät - z termitiště; vyäsaù - Vyäsa; kaivarta-kanyäyäm - z lůna rybářovy dcery; çaça-påñöhät - z boku králíka; gautamaù - Gautama; vasiñöha - Vasiñöha; urvaçyäm - prostřednictvím Urvaçé; agastyaù - Agastya; kalase - z nádoby na vodu; jäta - narozeni; iti - tak; çrutatvät - na základě çruti-çästry; eteñäm - jich; jätyä - původem; vinä - bez; apy - také; agre - před; jïäna - poznáním; pratipäditä - stanovené; åñayaù - mudrci; bahavaù - mnozí; santi - jsou; tasmän - proto; na - ne; jätiù - zrození, původ; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak.

Pokud někdo řekne: "Určitá osoba se stane brähmaëou narozením v brähmaëské rodině," potom písmo odpovídá: "Ne. Není tomu tak. Brähmaëa se může narodit v jakékoliv rodině. Vskutku, mnozí velcí brähmaëští mudrci se nenarodili brähmaëům. Åñyaçåìga Muni se narodil z laně, Kauçika Muni z trávy kuça, Jämbüka Muni ze šakala, Välméki Muni z termitiště, Vyäsa Muni z lůna rybářovy dcery, Gautama Muni z boku králíka, Vasiñöha Muni prostřednictvím Urvaçé, Agastya Muni z nádoby na vodu. To vše popisuje çruti-çästra. Mnozí vznešení brähmaëští mudrci, přestože se nenarodili v brähmaëských rodinách, jsou tedy přijímáni jako vznešení brähmaëové kvůli své duchovní moudrosti. Proto není pravda, že narození v brähmaëské rodině dělá z osoby brähmaëu."

Text 6

tarhi jïänaà brähmaëa iti cen na. kñatriyädayo 'pi paramärtha-darçino 'bhijïä bahavo santi. tasmän na jïänaà brähmaëa iti.

tarhi - potom; jïänam - poznání; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak; cet - pokud; na - ne; kñatriyädayaù - ksatriyi počínaje; api - také; paramärtha - konečný cíl života; darçinaù - vidí; abhijïä - moudří; bahavaù - mnozí; santi - jsou; tasmät - z toho; na - ne; jïänam - poznání; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak.

Pokud někdo řekne: "Určitá osoba je brähmaëa, protože má poznání," potom písmo odpovídá: "Ne. Není tomu tak. Mnoho kñatriyů a ostatních má pravé poznání a zná konečný cíl života, ale přesto to nejsou brähmaëové. Proto pouhé poznání nedělá osobu brähmaëou."

Text 7

tarhi karma brähmaëa iti cet tan na. sarveñäà präëinäà prärabdha-saïcitägami-karma-sädharmya-darçanät karmabhir preritäù santo janäù kriyäù kurvantéti. tasmän na karma brähmaëa iti.

tarhi - potom; karma - karma; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak; cet - pokud; tan - potom; na - ne; sarveñäm - všech; präëinäm - živých bytostí; prärabdha - započatá; saïcita - nahromaděná; ägami - přicházející; karma - karma; sädharmya - stejná povaha; darçanät - kvůli pohledu; karmabhiù - karmou; preritäù - vynucené; santaù - svaté; janäù - osoby; kriyäù - zbožné činy; kurvantéti - konají; tasmät - proto; na - ne; karma - karma; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak.

Pokud někdo řekne: "Určitá osoba je brähmaëa, protože koná své předepsané povinnosti (karmu)," potom písmo odpovídá: "Ne. Není tomu tak. Mnohé zbožné živé bytosti také konají své předepsané povinnosti vyplývající z jejich minulých činností (karmy), ale to z nich všech nedělá brähmaëy. Proto osobu nedělá brähmaëou konání předepsaných povinností." [viz BG 18.41-45]

Text 8

tarhi dharmiko brähmaëa iti cet tan na. kñatriyädayo hiraëya-dätäro bahavaù santi. tasmän na dharmiko brähmaëa iti.

tarhi - potom; dharmikaù - zbožné činy; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak; cet - pokud; tan - potom; na - ne; kñatriyädayaù - počínaje ksatriyi; hiraëya-dätäraù - rozdávající zlato jako almužnu; bahavaù - mnozí; santi - jsou; tasmän - proto; na - ne; dharmikaù - zbožné činy; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak.

Pokud někdo řekne: "Určitá osoba je brähmaëa, protože koná zbožné činy," potom písmo odpovídá: "Ne. Není tomu tak. Mnozí kñatriyové a ostatní rozdávali jako almužnu zlato a konali mnoho zbožných činů, ale to z nich neudělalo brähmaëy. Proto samotné zbožné činy nedělají osobu brähmaëou."

Text 9

tarhi ko vä brähmaëo näma. yaù kaçcid ätmänam advitéyaà jäti-guëa-kriyä-hénaà ñaò-ürmi-ñaò-bhävety-ädi-sarva-doña-rahitaà satya-jïänänandänanta-rüpaà seyaà nirvikalpam açeña-kalpädhäram açeña-bhütäntaryämitvena vartamänam antar bahiç cäkäça-vad anusyütam akhaëòänanda-svabhävam aprameyam anubhavaika-vedyam aparokñatayä bhäsamänaà kara-talämalaka-vat säkñäd aparokñé-kåtya kåtärthatayä käma-rägädi-doña-rahitaù çama-dämädi-sampanno bhäva-mätsarya-tåñëäçä-mohädi-rahito dambhähaìkärädibhir asaàspåñöa-cetä vartata evam ukta-lakñaëo yaù sa eva brähmaëa iti çruti-småti-puräëetihäsänäm abhipräyaù. anyathä hi brähmaëatva-siddhir nästy eva. sac-cid-änandam ätmänam advitéyaà brahma bhävayed ätmänaà sac-cid-änandaà brahma bhävayed ity upaniñat.

tarhi - then; kaù - kdo; vä - nebo; brähmaëaù - brähmaëa; näma - vskutku; yaù - kdo; kaçcit - někdo; ätmänam - Nejvyšší; advitéyam - bez druhého (sobě rovného soupeře); jäti-guëa-kriyä-hénam - bez zrození, hmotných vlastností a činností; ñaò-ürmi - šesti vlnami; ñaò-bhäva - šesti stavy existence; iti - tak; ädi - počínaje; sarva - všech; doña - chyb; rahitam - bez; satya - věčná existence; jïäna - poznání; änanda - blaženost; ananta - neomezená; rüpam - podoba; sa iyam - toto; nirvikalpam - transcendentní; açeña-kalpädhäram - útočiště všech; açeña-bhütäntaryämitvena - protože je Nadduší v srdci všech bytostí; vartamänam - jelikož je; antaù - uvnitř; bahiç - vně; ca - a; äkäça-vat - jako éter; anusyütam - spředené dohromady; akhaëòa - nerozdělená; änanda - blaženost; svabhävam - povaha; aprameyam - nad představou; anubhava - přímého vnímání; eka - jen; vedyam - cíl poznání; aparokñatayä - neviditelností; bhäsamänam - projevený; kara-talämalaka-vat - jako ořech v ruce; säkñät - přímo; aparokñé-kåtya - stává se neviditelným; kåtärthatayä - úspěchem; käma-rägädi-doña-rahitaù - prostý chtíče, připoutanosti a dalších neřestí; çama-dämädi-sampannaù - obdařený klidem, sebeovládáním a ostatními ctnostmi; bhäva-mätsarya-tåñëäçä-mohädi-rahitaù - prostý závisti, dychtění, zmatenosti a ostatních chyb; dambhähaìkärädibhiù - prostý pýchy a falešného ega; asaàspåñöa-cetä - srdce nedotčené hmotou; vartate - je; evam - tak; ukta - popsané; lakñaëaù - vlastnosti; yaù - kdo; sa - on; eva - vskutku; brähmaëa - brähmaëa; iti - tak; çruti-småti-puräëetihäsänäm - ze çruti, småti, Puräë a Itihäs; abhipräyaù - má být poznán; anyathä - jinak; hi - vskutku; brähmaëatva-siddhiù - dokonalost brähmaëské existence; na - ne; asti - je; eva - vskutku; sac-cid-änandam - věčný, oplývající poznáním a blažeností; ätmänam - Nejvyšším Pánu, Osobnosti Božství; advitéyam - bez soupeře; brahma - Nejvyšším; bhävayet - měl by meditovat o; ätmänam – Nejvyšším Pánu, Osobnosti Božství; sac-cid-änandam - věčné, plné poznání a blaženosti; brahma - Nejvyšším; bhävayet - měl by meditovat o; ity - takto; upaniñat - Upaniñada.

Někdo se tedy může zeptat: "Kdo je tedy brähmaëa?" Písma odpovídají: "Brähmaëa přímo vidí Nejvyššího Pána, Osobnost Božství, který nemá soupeře, je nezrozený, nedotčený guëami, nikdy nepoutaný hmotnými činnostmi, prostý šesti hmotných vln, šesti hmotných stavů existence, všech chyb, jehož podoba je věčná, neomezená a oplývající poznáním a blažeností, který je prostý hmotných dualit, je útočištěm všeho existujícího, Nadduší v srdcích všech živých bytostí, je všude, uvniř i vně všeho tak jako éter, je tkalcovským stavem, na kterém je vše spředeno, Jeho blaženost nikdy nekončí, je neviditelný, lze Ho vidět jen s Jeho vlastním svolením, dobrovolně se zjevuje svým oddaným a stává se jakoby ořechem v jejich rukách.
Brähmaëa je také prostý chtíče, připoutanosti a ostatních neřestí, je obdařen klidem, sebeovládáním a ostatními ctnostmi, je prostý závisti, dychtění, zmatenosti a ostatních chyb a má srdce nedotčené pýchou a falešným egem. Śruti, småti, Puräëy a Itihäsy prohlašují, že tato osoba je brähmaëa. Osoba, která nemá tyto vlastnosti, nemůže být brähmaëou. Brähmaëa neustále medituje o Nejvyšším Pánu, Osobnosti Božství, který nemá soupeře, je věčný, oplývá poznáním a blažeností. Brähmaëa vždy medituje o Nejvyšším Pánu, Osobnosti Božství, věčném, oplývajícím poznáním a blažeností. Takto je vyslovena Upaniñada.